«Погоджено»	
на засіданні 
педагогічної ради школи
від   31.08.2020 р.
протокол № 1

«Затверджую»
   Директор Зарудцівської ЗОШ  І-ІІ ст.
 ________________ Н. М. Савчук

Освітня програма
Зарудцівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів 
Жовківського району Львівської області
на 2020-2021 навчальний рік

І. Вступ 
І ступінь
ПОЧАТКОВА ОСВІТА
           Освітня програма початкової освіти (далі освітня програма) окреслює рекомендовані підходи до планування й організації Зарудцівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів початкової освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом початкової освіти. 
        Освітня програма І ступеня (початкова освіта) розроблена на виконання:
-	Закону України «Про освіту» (Прийняття від 05.09.2017. Набрання чинності 28.09.2017 );
-	Закону України «Про загальну середню освіту» ( Iз змiнами, внесеними згiдно iз Законом № 1642-III вiд 06.04.2000, ВВР, 2000, № 27, ст.213 ),(Iз змiнами, внесеними згiдно iз Законами № 2905-III вiд 20.12.2001, ВВР, 2002, № 12-13, ст.92,№ 380-IV вiд 26.12.2002, ВВР, 2003, № 10-11, ст.86,№ 1344-IV вiд 27.11.2003, ВВР, 2004, № 17-18, ст.250,№ 2285-IV вiд 23.12.2004, ВВР, 2005, № 7-8, ст.162 N 2505-IV вiд 25.03.2005, ВВР, 2005, № 17, 18-19, ст.267,№ 3235-IV вiд 20.12.2005, ВВР, 2006, № 9,№ 10-11, ст.96,№ 489-V вiд 19.12.2006- набирає чинності з 01.01.2007 р.), крім того:
1-ий - 3-ий  класи
-	Постанови Кабінету Міністрів України №87 від 21.02.2018 «Про затвердження Державного стандарту початкової освіти» для 1-х класів
-	Наказ МОН України №268 від 21.03.2018 
"Про затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти";
-	Лист МОН України№1/9-344 від 25.05.2018 
"Про завершення експертизи освітніх програм"
-	Лист Департаменту загальної середньої та дошкільної освіти МОН України№2.2-1250, 2.2-1255 від 21.05.2018 
"Формувальне оцінювання учнів 1 класу"
 4-ий клас
-	Постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2011 року № 462 «Про затвердження Державного стандарту початкової загальної освіти» для 4-х класів
-	Наказ МОН України№407 від 20.04.2018 
"Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти І ступеня"
загальний обсяг навчального навантаження
       Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 1- 4-их  класів  складає 2835 годин/навчальний рік:
       Загальний обсяг годин навчального навантаження для учнів по 1-ому класі 700 годин/навчальний рік
       Загальний обсяг годин навчального навантаження для учнів по 2-ому класі 700 годин/навчальний рік
      Загальний обсяг годин навчального навантаження для учнів по 3-ому класі 910 годин/навчальний рік
      Загальний обсяг годин навчального навантаження для учнів по 4-ому класі 525 годин/навчальний рік

Перелік, зміст, тривалість і взаємозв’язок освітніх галузей 
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у відповідних навчальних програмах.
Перелік освітніх галузей для 1 - 3  класів,
які працюватимуть за НУШ-2

•	Мовно-літературна, у тому числі: 
•	Рідномовна освіта (українська мова та література;) 
•	Іншомовна освіта

•	Математична
•	Природнича
•	Технологічна
•	Інформатична
•	Соціальна і здоров’я збережувальна
•	Громадянська та історична
•	Мистецька

•	Фізкультурна

Перелік освітніх програм і їх завдань для 1-ого - 3-ого класів
        Мета і завдання мовно-літературної освітньої галузі (українська мова та  література)  реалізуються  через  навчальні  предмети  «Українська  мова» (5 год/тижд., 2 клас -4 год/тижд.). 
        Іншомовна освіта як органічна складова мовно-літературної освітньої галузі представлена навчальним предметом «Іноземна мова» (1-2 класи- 2 год/тижд. І3 клас- 3 год/тижд ).
       Мета і завдання мистецької освітньої галузі реалізуються через навчальні предмети «Музичне мистецтво» (1 год/тижд.) «Образотворче  мистецтво» (1 год/тижд.) фізкультурної — через навчальний предмет «Фізична культура» (1 год/тижд (1-2 класи)  і 3 год/тижд. (3 клас)) і «Я пізнаю світ» (1 год/тижд.).

Перелік освітніх галузей для  4-го класу
          Освітня галузь "Мови і літератури" через окремі предмети "Українська мова (мова і читання)", "Іноземна мова".
          Освітні галузі "Математика", "Природознавство" реалізуються через однойменні окремі предмети, відповідно, - "Математика", "Природознавство".
         Освітня галузь "Суспільствознавство" реалізується предметом "Я у світі".
         Освітня галузь "Здоров'я і фізична культура" реалізується окремими предметами "Основи здоров'я" та "Фізична культура". 
         Освітня галузь "Технології" реалізується через окремі предмети "Трудове навчання" та "Інформатика".
         Освітня галузь "Мистецтво" реалізується через окремі предмети «Музичне мистецтво» ,  «Образотворче  мистецтво» .

Очікувані результати навчання здобувачів освіти
         Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів, окреслених Типовими освітніми програмами.
        Необхідною умовою формування компетентностей є діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів педагогічно доцільної активної навчально-пізнавальної діяльності, а також практична його спрямованість. Доцільно, де це можливо, не лише показувати виникнення факту із практичної ситуації, а й по можливості перевіряти його на практиці й встановлювати причинно-наслідкові зв’язки. Формуванню ключових компетентностей сприяє встановлення та реалізація в освітньому процесі міжпредметних і внутрішньо предметних зв’язків, а саме: змістово-інформаційних, операційно-діяльнісних і організаційно-методичних. Їх використання посилює пізнавальний інтерес учнів до навчання і підвищує рівень їхньої загальної культури, створює умови для систематизації навчального матеріалу і формування наукового світогляду. Учні набувають досвіду застосування знань на практиці та перенесення їх в нові ситуації. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти
          Початкова освіта здобувається, як правило, з шести років (відповідно до Закону України «Про освіту»). 
         Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов.
форми організації освітнього процесу
         Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку, екскурсії, віртуальні подорожі, спектаклі, квести, які вчитель організує у межах уроку або в позаурочний час. Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
         Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти
         Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
•	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
•	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
•	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
•	якість проведення навчальних занять;
•	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
-  завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
•	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
•	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
•	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
•	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.

ІІ ступінь
Базова загальна середня освіта
Перелік освітніх галузей
        Освітню програму укладено за такими освітніми галузями:
-	Мови і літератури 
-	Суспільствознавство
-	Мистецтво
-	Математика
-	Природознавство
-	Технології
-	Здоров’я і фізична культура
          Навчальні плани ІІ ступені передбачають реалізацію освітніх галузей Базового навчального плану Державного стандарту через окремі предмети. Вони охоплюють інваріантну складову, сформовану на державному рівні, яка є спільною для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування і форм власності, та варіативну складову, що є шкільним компонентом і задовольняє освітні потреби учнів та їх батьків. 
             Повноцінність базової середньої освіти забезпечується реалізацією як інваріантної, так і варіативної складової, які в обов’язковому порядку фінансуються з бюджету. 
            З метою виконання вимог Державного стандарту навчальні плани містять усі предмети інваріантної складової, передбачені обраним варіантом навчальних планів та варіативної складової, яка відповідає переліку, затвердженому наказом директора школи. 
            Години варіативної складової розподіляються на:
-	упровадження курсів за вибором;
-	факультативи, індивідуальні та групові заняття.
	
            Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти
            Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
-	кадрове забезпечення освітньої діяльності ;
-	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності відповідає державним програмам, затвердженим МОН України;
-	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
-	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей) плануємо відповідно графіка внутрішкільного контролю та моніторинг по семестрового бала.
          Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
-	оновлення методичної бази освітньої діяльності планується через систему роботи методичних об’єднань, педагогічні ради;
-	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення через накази по школі, в яких визначаємо як позитивні, так і негативні сторони і плануємо заходи корекції;
-	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників через систему післядипломної освіти педагогів.
II.	Цілі та задачі освітнього процесу школи

 Загальні очікувані результати навчання здобувачів освіти

          Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.

№ з/п | Ключові компетентності | Очікувані результати

1

Спілкування державною мовою

Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем

2

Спілкування іноземними мовами

Уміння: здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб.
Ставлення: критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою.
Навчальні ресурси:підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.

3

Математична компетентність

Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації

4

Основні компетентності у природничих науках і технологіях

Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу

5

Інформаційно-цифрова компетентність

Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів

6

Уміння вчитися впродовж життя

Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії

7

Ініціативність і підприємливість

Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)

8

Соціальна і громадянська компетентності

Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту

9

Обізнаність і самовираження у сфері культури

Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення:культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси:математичні моделі в різних видах мистецтва

10

Екологічна грамотність і здорове життя

Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення:усвідомлення взаємозв’язку окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя

            Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загально предметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища. Наскрізні лінії є соціально значимими над предметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
           Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
•	організацію навчального середовища - зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
•	окремі предмети - виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
•	предмети за вибором; 
•	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.

   
Наскрізна лінія | Коротка характеристика

Екологічна безпека й сталий розвиток

Формування в учнів соціальної активності, відповідальності та екологічної свідомості, готовності брати участь у вирішенні питань збереження довкілля і розвитку суспільства, усвідомлення важливості сталого розвитку для майбутніх поколінь.
Проблематика наскрізної лінії реалізується через завдання з реальними даними про використання природних ресурсів, їх збереження та примноження. Аналіз цих даних сприяє розвитку бережливого ставлення до навколишнього середовища, екології, формуванню критичного мислення, вміння вирішувати проблеми, критично оцінювати перспективи розвитку навколишнього середовища і людини. Можливі уроки на відкритому повітрі.

Громадянська відповідальність

Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.

Здоров'я і безпека

Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.

Підприємливість і фінансова грамотність

Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів.

Рекомендовані форми організації освітнього процесу
         Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку: 
-	урок формування компетентностей;
-	 урок розвитку компетентностей; 
-	урок перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей; 
-	урок корекції основних компетентностей; 
-	комбінований урок.
       Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, тощо. 

ІІІ.    Модель випускника
	 Випускник Нової української школи, і Зарудцівської загальноосвітньої школи 
І-ІІ ступенів зокрема – це особистість, патріот та інноватор.
-	Цілісна особистість, усебічно розвинена, здатна до критичного мислення;
-	Патріот з активною позицією, який діє згідно з морально-етичними принципами і здатний приймати відповідальні рішення;
-	Інноватор, здатний змінювати навколишній світ, розвивати економіку, конкурувати на ринку праці, вчитися впродовж життя.
        Освічені українці, всебічно розвинені, відповідальні громадяни і патріоти, здатні до інновацій – ось загальна формула, до якої прагне школа і наша є не винятком. Стоячи на порозі великим змін, ми приймаємо їх і будуємо формулу «випускника» по максимуму, тому що віримо:  ось хто поведе Україну  в ХХІ століття.
        Сучасний світ складний. Дитині недостатньо дати лише знання. Ще необхідно навчитися користуватися ними. Знання та вміння, взаємопов’язані з ціннісними установками учня, формують його життєві компетентності, необхідні для успішної самореалізації у житті, навчанні та праці.
         Ключові компетентності – це ті якості, яких кожен потребує для особистої реалізації, розвитку, активної громадянської позиції та працевлаштування і які здатні забезпечити життєвий успіх молоді у суспільстві знань.
         До ключових компетентностей, визначених Новою школою і педагогічною радою школи належать:
       1) вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях;
       2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування;
       3) математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей у  навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини;
       4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження;
        5) інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, школа, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади;
        6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів, розуміючи важливість збереження природи для сталого розвитку суспільства;
         7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає  опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях;
        8) навчання впродовж життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі;
       9) громадянські та соціальні компетентності, пов’язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають співпрацю з іншими особами для досягнення спільної мети, активність в житті класу і школи, повагу до прав інших осіб, уміння діяти в конфліктних ситуаціях, пов’язаних з різними проявами дискримінації, цінувати культурне розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України, дбайливе ставлення до власного здоров’я і збереження здоров’я інших людей, дотримання здорового способу життя;
       10) культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості;
        11) підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають  ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень.
         Усі перелічені компетентності однаково важливі й взаємопов’язані. Кожну з них діти набуватимуть послідовно, поступово під час вивчення різних предметів на всіх етапах освіти. Спільними для всіх компетентностей є такі вміння:
• уміння читати і розуміти прочитане;
 • уміння висловлювати думку усно і письмово;
 • критичне мислення;
 • здатність логічно обґрунтовувати позицію;
 • ініціативність;
 • творчість;
 • уміння вирішувати проблеми, оцінювати ризики та приймати рішення;
 • уміння конструктивно керувати емоціями, застосовувати емоційний інтелект;
 • здатність до співпраці в команді.
Основою такої моделі є Концепція Нової української школи.

IV.	Навчальний план та його обґрунтування

        Загальноосвітній навчальний  заклад – Зарудцівська загальноосвітня школа І-ІІ ступенів – налічує 3 класи і 5 групи. У школі навчається 36 учнів. 
        Навчальні плани для здобувачів загальної середньої освіти І ступеня (початкова освіта) розроблені на виконання Закону України «Про освіту» та постанови Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2011 року № 462 «Про затвердження Державного стандарту початкової загальної освіти», наказу №407 від 20.04.2018,  листа Міністерства освіти і науки України №01/09-254 від 20.04.2018, що регламентують роботу педагогічного колективу в 1 - 4-х класах на 2020-2021 навчальний рік. 
1.	Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна
тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін  
        Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 1-4-х класів  складає 2835 годин/навчальний рік:
 для 1-х класів – 700 годин/навчальний рік, 
для 2-х класів – 700 годин/навчальний рік, 
для 3-х класів – 910 годин/навчальний рік, 
для 4-х класів – 525 годин/навчальний рік. 
         Навчальний план дає цілісне уявлення про зміст і структуру першого рівня освіти, встановлює погодинне співвідношення між окремими предметами за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження учнів. Навчальні плани початкової школи передбачають реалізацію освітніх галузей Базового навчального плану Державного стандарту через окремі предмети.
          Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальних планах  І ступеня в додатках №1, 2. 
          Навчальні плани для здобувачів загальної середньої освіти ІІ ступеня (базова середня освіта) розроблена на виконання Закону України «Про освіту» та постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової та повної загальної середньої освіти». 
          2. Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін
         Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5-9-х класів закладів загальної середньої освіти складає 4550 годин/навчальний рік: 
для 5-ого класу – 280 годин/навчальний рік, 
для 6-ого класу – 1155 годин/навчальний рік, 
для 8-ого класу – 1172,5 годин/навчальний рік, 
для 9-ого класу – 1120 годин/навчальний рік.
       Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальних планах – додаток № 3.
V. Особливості організації освітнього процесу
	 Великого значення на сьогоднішній день набуває аспект педагогіки партнерства між всіма учасниками освітнього процесу. 
	 Педагогіка партнерства (співробітництва) ґрунтується на принципах гуманізму й творчого підходу до розвитку особистості. Її метою бачимо створення нового гуманного співтовариства. Головним завданням педагогіки партнерства вбачаємо:
-	подолання інертності мислення, 
-	перехід на якісно новий рівень побудови взаємовідносин між учасниками освітнього процесу. 
	Це завдання реалізовується у спільній діяльності учителя й учнів, учителя й батьків, що передбачає взаєморозуміння, єдність інтересів і прагнень з метою особистісного розвитку школярів. 
	Принципи партнерства застосовуємо: 
• повага до особистості; 
• доброзичливість і позитивне ставлення; 
• довіра у відносинах;
 • діалог – взаємодія – взаємоповага; 
• розподілене лідерство (проактивність, право вибору та відповідальність за нього, горизонтальність зв’язків);
 • принципи соціального партнерства (рівність сторін, добровільність прийняття зобов’язань, обов’язковість виконання домовленостей).
	Утілюючи ідеї педагогіки партнерства, вчителю необхідно використовувати в своїй роботі не тільки стандартні методи організації навчально-виховного процесу, але в більшій мірі виявляти ініціативу і будувати навчання і виховання таким чином, щоб дитина була постійно залучена до спільної діяльності. Як інструменти педагогіки партнерства можна використовувати цікаві й захоплюючі розповіді, відверту бесіду, справедливу і незалежну оцінку, заохочення творчих успіхів, особистий приклад, зустрічі з цікавими людьми, спільний пошук рішень, спільні суспільно корисні справи, благодійні акції тощо.
	Упродовж останніх років наполегливо працюємо  на упровадження особистісно-орієнтованої моделі освіти, заснованої на ідеології дитиноцентризму. 
	Дитиноцентризм розуміється як максимальне наближення навчання і виховання конкретної дитини до її сутності, здібностей і життєвих планів.
	Актуальними для нової української школи є такі ідеї дитиноцентризму:
 • відсутність адміністративного контролю, який обмежує свободу педагогічної творчості;
 • активність учнів у навчальному процесі, орієнтація на інтереси та досвід учнів, створення навчального середовища, яке б перетворило навчання на яскравий елемент життя дитини; 
• практична спрямованість навчальної діяльності, взаємозв’язок особистого розвитку дитини з її практичним досвідом;
 • відмова від орієнтації навчально-виховного процесу на середнього школяра і обов’язкове врахування інтересів кожної дитини;
 • виховання вільної незалежної особистості; 
• забезпечення свободи і права дитини в усіх проявах її діяльності, урахування її вікових та індивідуальних особливостей, забезпечення морально-психологічного комфорту дитини;
 • впровадження шкільного самоврядування, яке під свободою і самостійністю дитини передбачає виховання гуманістичних та демократичних ідей і світогляду, необхідних сучасному суспільству.

VІ. Показники реалізації освітньої програми
	Одним з сучасних викликів цієї Освітньої програми є впровадження Державного стандарту початкової освіти, які діють з 2018-2019 навчальному році. Адже ці документи  мають новий зміст, спрямований на формування компетентностей в учнів, дотриманням діяльнісного та компетентнісного підходів, реалізацією інтегрованого навчання та вперше формувального оцінювання в 1-х - 3-х класах.
	Всі ці параметри потребують особливої уваги як з боку адміністрації школи, так і з боку батьків, які перебувають з нами в партнерських відносинах.
       До вимірювання також належать рівень виконання планів та програм, календарно-тематичне планування вчителя, а також професійно-діяльнісні якості педагогічних працівників. Особливу увагу приділити вчителям початкових класів.
Визначаємо критерії, що  містять основні індивідуально-особистісні та професійно-діяльнісні якості, необхідні для успішного виконання стратегічної мети та завдань реформування початкової освіти: 
	• професійно-педагогічна компетентність – обізнаність із новітніми науково обґрунтованими відомостями з педагогіки, психології, методик, інноватики для створення освітньо-розвивального середовища, що сприяє цілісному індивідуально-особистісному становленню дітей молодшого шкільного віку, здатність до продуктивної професійної діяльності на основі розвиненої педагогічної рефлексії відповідно до провідних ціннісно-світоглядних орієнтацій, вимог педагогічної етики та викликів початкової школи; 
• соціально-громадянська компетентність – розуміння сутності громадянського суспільства, володіння знаннями про права і свободи людини, усвідомлення глобальних (у тому числі екологічних) проблем людства і можливостей власної участі у їх розв’язанні, усвідомлення громадянського обов’язку та почуття власної гідності, вміння визначати проблемні питання у соціокультурній, професійній сферах життєдіяльності людини та віднаходити шляхи їх розв’язання, навички ефективної та конструктивної участі в цивілізаційному суспільному розвитку, здатність до ефективної командної роботи, вміння попереджувати та розв’язувати конфлікти, досягаючи компромісів; 
• загальнокультурна компетентність – здатність розуміти твори мистецтва, формувати власні мистецькі смаки, самостійно виражати ідеї, досвід та почуття за допомогою мистецтва, усвідомлення власної національної ідентичності як підґрунтя відкритого ставлення та поваги до розмаїття культурного вираження інших; 
• мовно-комунікативна компетентність – володіння системними знаннями про норми і типи педагогічного спілкування в процесі організації колективної та індивідуальної діяльності, вміння вислуховувати, відстоювати власну позицію, використовуючи різні прийоми розміркувань та аргументації, розвиненість культури професійного спілкування, здатність досягати педагогічних результатів засобами продуктивної комунікативної взаємодії (відповідних знань, вербальних і невербальних умінь і навичок залежно від комунікативно-діяльнісних ситуацій); 
• психологічно-фасилітативна компетентність – усвідомлення ціннісної значущості фізичного, психічного і морального здоров’я дитини, здатність сприяти творчому становленню молодших школярів та їхній індивідуалізації;
 • підприємницька компетентність – вміння генерувати нові ідеї й ініціативи та втілювати їх у життя з метою підвищення як власного соціального статусу та добробуту, так і розвитку суспільства і держави;
 • інформаційно-цифрова компетентність – здатність орієнтуватися в інформаційному просторі, отримувати інформацію та оперувати нею відповідно до власних потреб і вимог сучасного високотехнологічного інформаційного суспільства.

Додаток №1
до Освітньої програми школи

Навчальний план 
Зарудцівської загальноосвітньої школи І-ІІ ступеня на 2020-2021 н. р.
Початкова школа
Навчальні предмети | Кількість годин на тиждень у класах
| 1 клас | 2 клас | 3 клас | |
Українська мова | 5 | 4 | 5 | |
Іноземна мова англійська | 2 | 2 | 3 | |
Математика | 3 | 3 | 4 | |
Інтегрований курс «Я досліджую світ» (галузі: мовно-літературна     (2 год.), математична (1 год.), природнича (2 год.), технологічна   (1 год.), соціальна і здоров’язбережувальна (0,5 год.), громадянська та історична (0,5 год.) | 7 | 7 | 7 | |
Інформатика | | 1 | 1 | |
Музичне мистецтво | 1 | 1 | 1 | |
Образотворче мистецтво | 1 | 1 | 1 | |
Фізична культура | 1 | 1 | 3 | |
Разом | 20 | 20 | 22+3 | |
Додаткові години на вивчення предметів інваріантної складової, курсів за вибором,проведення індивідуальних консультацій та групових занять | | | 1 | |
Гранично допустиме тижневе навантаження на учня | 20 | 20 | 23 | |
Сумарна кількість навчальних годин інваріантної і варіативної складових, що фінансується з бюджету (без урахування поділу класів на групи) | 20 | 20 | 26 | |

                     Директор школи                  Н. Савчук                                         

Додаток № 2
до Освітньої програми школи
	НАВЧАЛЬНИЙ ПЛАН
Зарудцівської  загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів
на 2020-2021 навчальний рік
Початкова  школа
Освітні галузі | Навчальні предмети | Кількість годин на тиждень у класах |
| | | | | 4 |
Мови і літератури | Українська мова | | | | 5 | |
| Англійська мова | | | | 1,5 | |
Математика | Математика | | | | 4 | |

Людина і світ

Природознавство
 иродознавство

1

| Я у світі | | | | 0,5 | |
Мистецтво | Музичне мистецтво | | | | 0,5 | |
| Образотворче    мистецтво | | | | 0,5 | |

Технологія

Трудове навчання

 Художня праця

0,5

| Інформатики | | | | 0,5 | |
Здоров'я і фізична культура | Фізична культура | | | | 0,5 | |
| Основи здоров'я | | | | 0,5 | |
Разом | | | | 15 | |
Додаткові години на предмети    інваріантної складової, курси за вибором, індивідуальні та групові заняття, консультації | | | | |
Гранично допустиме навчальне навантаження на учня (без урахування часу на заняття з фізичної культури, індивідуальні та групові заняття) | | | | 15 |
Всього фінансується з бюджету (сумарна кількість годин інваріантної і варіативної складових) | | | | 15 |
                                                                                                                                                                   Директор школи                                       Н. Савчук
Додаток № 3 
до Освітньої програми школи
НАВЧАЛЬНИЙ  ПЛАН
Зарудцівської  загальноосвітньої школи І-ІІ ступенів на 2020-2021 навчальний рік
з українською мовою навчання
основна школа
Освітні галузі | Навчальні предмети | Кількість годин на тиждень у класах |
| | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |

Мови і
літератури

Українська мова

1

3,5

2,5

2

| Українська література | 0,5 | 2 | 2 | 2 | |
| Зарубіжна література | 0,5 | 2 | 2 | 2 | |
| Англійська  мова | 1 | 3 | 3 | 3 | |

Суспільство-
знавство

Історія України

0,5

1

1

1,5

| Всесвітня історія | | 1 | 1 | 1 | |
| Основи правознавство | | | | | |
Мистецтво | Музичне мистецтво | 0,25 | 1 | 1 | | |
| Образотворче мистецтво | 0,25 | 1 | 1 | | |
| Мистецтво | | | | 1 | |
Математика | Математика | 2 | 4 | | | |
| Алгебра | | | 2 | 2 | |
| Геометрія | | | 2 | 2 | |

Природо-
знавство

Природознавство

0,5

| Біологія | | 2 | 2 | 2 | |
| Географія | | 2 | 2 | 2 | |
| Фізика | | | 2 | 2 | |
| Хімія | | | 1,5 | 2 | |
Технології | Трудове навчання | 0,5 | 2 | 1 | 1 | |
| Інформатика | 0,5 | 1 | 1 | 2 | |

Здоров’я і
фізична культура

Основи здоров’я

0,25

1

1

1

| Фізична культура | 0,25 | 3 | 3 | 3 | |
РАЗОМ | 8 | 26,5+3 | 28+3 | 28,5+3 | |

Додатковий час на навчальні предмети, факуль-
тативи, індивідуальні заняття та консультації

3,5

2,5

0,5

Предмети, курси за вибором | | | | | |
Основи християнської етики | | 1 | 1 | | |
Рідний край | | 1 | | | |
Креслення | | | 0,5 | | |
Додаткові індивідуальні заняття | | | | | |
Математика | | 1 | 1 | | |
Англійська мова | | 0,5 | 0,5 | | |
Індивідуальні  заняття та консультації | | | | | |
Гранично допустиме навчальне навантаження | 8 | 31 | 32 | 24 | |
Всього (без урахування поділу класів на групи) | 8 | 30+3 | 30,5+3 | 39+3 | |
                                                     Директор школи                      н. Савчук